![]() |
Podpora měst při plánování revitalizací menších toků, které zlepší kvalitu života obyvatel, zvýší biodiverzitu a přispějí k adaptaci na změnu klimatu
Projekt se zaměřuje na obnovu menších městských toků s využitím přírodě blízkých řešení. Přestože mnohé (vědecké) studie ukazují, že revitalizované vodní toky přinášejí řadu výhod (od zmírnění povodní, zvýšení biodiverzity, ochlazování prostředí až po rekreační a estetické funkce), jejich obnova pomocí přírodě blízkých řešení stále není v kontextu městských oblastí běžnou praxí. Obnova toků se totiž v praxi potýká s řadou překážek. V intenzivně zastavěných oblastech je omezený prostor, naráží se na komplikovaná vlastnická práva k okolním pozemkům, nebo na nedostatečné povědomí veřejnosti a zúčastněných stran o přínosech, které obnovené vodní toky poskytují. Cílem projektu je proto pomoci městům zjednodušit plánování i samotnou realizaci revitalizačních opatření s využitím mezioborových přístup přístupů, zapojení odborné i laické veřejnosti a výměny zkušeností. Do projektu zapojeni jsou vědečtí partneři z Německa, Česka, Slovenska, Polska a Nizozemí a města Drážďany, Jablonec nad Nisou, Senica a Poznan, kde budou v projektu nabyté poznatky implementovány v praxi.
IEEP bude v projektu zodpovědný na pracovní balíček zaměřený integraci ekologických, společenských, institucionálních a urbanistických aspektů plánování revitalizací městských říčních toků.
Zadavatel: | Interreg CENTRAL EUROPE 2021-2027 |
Období řešení: | 6/2024 – 1/2027 |
Kontaktní osoba: | Jiří Louda, e-mail: louda@ieep.cz |
Řešitelský tým: | Lenka Dubová, Jan Brabec, Lenka Slavíková ad. |
Ve spolupráci: | Technická univerzita v Drážďanech (Německo; hlavní řešitel projektu)
Leibniz Institute of Ecological Urban and Regional Development (Německo) Město Drážďany (Německo) Slovenská technická univerzita (Slovensko) Alcedo River Clinic (Slovensko) Město Senica (Slovensko) Zemědělská univerzita v Poznani (Polsko) Město Poznaň (Polsko) Aquanet Retencja Sp. z o.o. (Polsko) Statutární město Jablonec nad Nisou (ČR) Technická univerzita Delft (Nizozemsko) |
Web projektu: | Webová stránka projektu ReBioClim |
![]() |
Jak podpořit města a region ve střední Evropě v tvorbě a implementaci adaptačních strategií na změnu klimatu.
Cílem projektu „Climate_CRICES“ je zvýšit schopnost orgánů veřejné správy zvládat předpokládané dopady změny klimatu jako je horko a sucho, nedostatek vody a povodně a dopady na biologickou rozmanitost. Výzvou řešenou v tomto projektu je využití obrovského množství environmentálních, vodohospodářských a meteorologických dat, která jsou k dispozici jak v rámci veřejných institucí, tak z dosud prakticky příliš nevyužívaných zdrojů dat (např. dat z dálkového průzkumu Země). Jejich umístění na jednotnou vícejazyčnou platformu umožní obcím, regionům, agenturám a výzkumným institucím z Rakouska, Německa, Polska, Maďarska, České republiky, Chorvatska a Itálie zvýšit odolnost vůči dopadům změny klimatu na venkovské a městské oblasti pomocí účinnějších a více přesnějších analýz a prognóz. V rámci spolupráce s partnery v Polsku a Německu pak bude možné řešit problematiku adaptace na změnu klimatu snadněji i na přeshraniční bázi.
V rámci projektu bude IEEP pilotně ověřovat potřeby Libereckého kraje a vybraných obcí v tomto kraji, bude zjišťovat bariéry spojené s tvorbou a implementací adaptačních strategií a bude zajišťovat přístup do dosavadních portálů tak, aby mohlo dojít k integraci dat do společné středoevropské platformy.
Zadavatel: | Interreg CENTRAL EUROPE 2021-2027 |
Období řešení: | 6/2024 – 11/2026 |
Kontaktní osoba: | Jan Macháč, e-mail: machac@ieep.cz |
Řešitelský tým: | Štěpánka Truhlářová, Lenka Zaňková |
Ve spolupráci: | Veneto Region (Itálie; hlavní řešitel projektu)
ARPAV – Regional Agency for Environmental Protection and Prevention of Veneto (Itálie) Consortium for the Information System (Itálie) Research Burgenland GmbH (Rakousko) Central Danube Development Agency Nonprofit Ltd. (Maďarsko) North-West Croatia Regional Energy and Climate Agency (Chorvatsko) Leibniz Institute of Ecological Urban and Regional Development (Německo) Wrocław University of Environmental and Life Sciences (Polsko) |
Jak navrhnout vhodné uspořádání zemědělských pozemků se zohledněním poskytovaných ekosystémových služeb.
Cílem projektu je vývoj metod pro optimalizaci vnitřního uspořádání zemědělských pozemků včetně způsobů zonálního hospodaření uvnitř dílů půdních bloků (DPB) v kontextu efektivní aplikace precizního zemědělství a zajištění rozmanitosti zemědělské krajiny. Součástí optimalizace je i návrh environmentálně-technických ploch, u nichž je požadavek na posílení environmentálních funkcí krajiny. Metody musí zohledňovat technické požadavky zemědělské techniky, principy střídání plodin, ekonomiku, ale i aspekty funkčního přírodního prostředí, ochrany půdy a vody. Výsledkem projektu bude souhrn metod optimalizace vnitřního uspořádání DPB včetně vyhodnocení jejich dopadů na agrotechnické operace, ekosystémové služby, a to z pohledu budoucích požadavků na zemědělství, tedy možnosti fixace CO2, zvýšení stability krajiny.
Tým IEEP bude v projektu zodpovědný za ekonomické hodnocení opatření. Jeho nedílnou součástí bude zohlednění a ocenění externalit v podobě ekosystémových služeb a nákladů na opatření. Pomocí implementace ekonomických metod (analýzy nákladů a přínosů/multikriteriální analýzy) pro stanovení celkových/dílčích dopadů bude posuzována vhodnost jednotlivých variant implementace opatření.
Zadavatel: | Ministerstvo zemědělství: Veřejná soutěž Programu ZEMĚ II vyhlášená v roce 2023 |
Období řešení: | 03/2024 – 09/2026 |
Kontaktní osoba: | Jan Macháč, e-mail: machac@ieep.cz |
Řešitelský tým: | Marek Hekrle, Lenka Zaňková |
Ve spolupráci: | Výzkumný ústav meliorací a ochrany půdy,v. v. i. (hlavní řešitel projektu)
České vysoké učení technické v Praze Česká zemědělská univerzita v Praze |
Jak podpořit zadržování vody v krajině ve formě mokřadů a dalších přírodě blízkých opatření.
Konsorcium 10 partnerů z celkem 7 různých evropských států si klade za cíl vyhledat, shromáždit a otestovat inovativní řešení, jak zvýšit potenciál zasakovací funkce krajiny, především mokřadů. Vzhledem k projevům klimatické změny je nezbytné hledat cesty, jak zachovávat, respektive obnovovat klíčové ekosystémové funkce a prvky v krajině. V rámci projektu pak na základě všech poznatků plynoucích jak z dosavadních výzkumů napříč různými zeměmi světa, tak z vlastních šetření a pilotních případových studií bude sestaven akční plán, který má podpořit další implementaci těchto opatření. Vedle přírodních a technických aspektů tak bude věnována pozornost i ekonomickým, sociálním a legislativním aspektům a hledáním business modelů, které ve formě alternativních inovativních modelů zajistí financování realizace mokřadů a dalších přírodě blízkých opatření nad rámec stávajících dotačních podpor.
Tým IEEP je odpovědný za vedení jednoho pracovního balíčku a dále se podílí významnou měrou na realizaci institucionální analýzy, analýzy bariér a na návrhu a ověřování inovativních business modelů.
Zadavatel: | Horizon Europe |
Období řešení: | 1/2024 – 12/2027 |
Kontaktní osoba: | Jan Macháč, e-mail: machac@ieep.cz |
Řešitelský tým: | Jan Macháč, Jan Brabec, Lenka Slavíková, Jiří Louda, Marek Hekrle, Lenka Zaňková |
Ve spolupráci: | Helmholtz Zentrum für Umweltforschung
Wetlands International-European Association a další partneři |
O Platformě
Platforma pro zelenou a modrou infrastrukturu je networkingová platforma pro propojování zástupců výzkumníků, aplikační sféry, samosprávy a státní správy v ČR. Jejím smyslem je propojování odborníků, sdílení poznatků a nalézání společných průniků v tématech, kterými se aktuálně ve vazbě na klimatickou změnu a zelenou a modrou infrastrukturu zabývají města i menší obce v ČR.
Platforma pro zelenou a modrou infrastrukturu byla založena v rámci Institutu pro ekonomickou a ekologickou politiku (IEEP) na Univerzitě J. E. Purkyně v Ústí nad Labem.
Zaměření
Platforma klade důraz na aktuální palčivé problémy měst spojené s klimatickou změnou a přírodou ve městě obecně, mezi které patří:
Výstupy
Platforma pořádá setkávání odborníků nad výše uvedenými tématy spojenými s klimatickou změnou a zelenou a modrou infrastrukturou. Hlavními výstupy z těchto setkání jsou Zprávy pro klíčové aktéry, které jsou prezentovány jak klíčovým aktérům v dané oblasti, tak i široké veřejnosti. Jejich účelem je poskytnout praktická doporučení a zvýšit povědomí o daných tématech napříč společností, případně reagovat a na základě mezioborové diskuse se vyjadřovat k současnému dění.
Vybrané výstupy Platformy ke stažení:
Zpráva pro klíčové aktéry č. 1: Sázení stromů ve městě a v krajině – výsadbou to nekončí.
Klíčová sdělení:
Zpráva pro klíčové aktéry č. 2: Proč a jak české domácnosti (ne)hospodaří se srážkovou vodou?
Klíčová sdělení:
Zpráva pro klíčové aktéry č. 3: Komunitní zahrady aneb pěstování plodin i sousedských vztahů
Klíčová sdělení:
Zpráva pro klíčové aktéry č. 4 : Extenzivní zelené střechy a jejich teplotní vlivy na budovy a město
Klíčová sdělení:
Zpráva pro klíčové aktéry č. 5: Význam komunitních zahrad v době krizí: Od relaxace po
potravinovou soběstačnost
Klíčová sdělení:
Minulá setkání Platformy:
Organizátoři
Platforma vznikla na půdě Univerzity J. E. Purkyně v Ústí nad Labem původně v rámci projektu Smart City – Smart Region – Smart Community (č. projektu: CZ.02.1.01/0.0/0.0/17_048/0007435), aktivity dále pokračují i po konci tohoto projektu.
Jejími organizátory jsou Ing. Jan Macháč, Ph.D. a Ing. Marek Hekrle z Institutu pro ekonomickou a ekologickou politiku.
Chcete-li dostávat pozvánky na setkání Platformy, napište prosím na mail: marek.hekrle@ujep.cz.
Porovnaní vlivu konvenčního a ekologického zemědělství na poskytování ekosystémových služeb a formulace argumentů pro úpravu nastavení podpory ekologického zemědělství.
Jako ekosystémové služby (ES) označujeme přínosy složek ekosystémů člověku. Mezi takové ES patří například dostupnost vody v půdě a krajině a její kvalita, podpora biodiverzity a biologická regulace škůdců a plevelů, opylování, půdotvorné procesy či koloběh živin. Zemědělská produkce je na mnohých z těchto ES (které jsou zároveň omezenými zdroji) bezprostředně závislá, zároveň jejich množství i kvalitu poskytování přírodními systémy ovlivňuje. Studie, které by se systematicky a komplexně věnovaly rozdílným dopadům konvenčních a ekologických systémů zemědělství na poskytování ES však v českém prostředí chybí.
Cílem projektu je pomocí vlastního výzkumu, využití dostupných dat z dlouhodobých měření a odborné literatury zhodnotit vliv konvenčního a ekologického zemědělství na ekosystémové služby poskytované přírodními systémy. Díky multidisciplinárnímu přístupu projektu dojde ke komplexnímu hodnocení vybraných ekosystémových služeb z biofyzikálního i ekonomického pohledu, doplněného navíc o analýzu životního cyklu vybraných zemědělských produktů. Účelem tohoto hodnocení je ověřit hypotézu, že ekologické zemědělství přináší přidanou hodnotu ve vztahu k ekosystémovým službám i v podmínkách ČR a následně na základě vědeckých argumentů formulovat podklady a doporučení pro (úpravu) nastavení a kalibraci podpory ekologického zemědělství v souladu s Akčním plánem ČR pro rozvoj ekologického zemědělství v letech 2021-2027 a dalšími souvisejícími závaznými dokumenty, tak aby tato přidaná hodnota byla zohledňována ve strategických a rozhodovacích procesech.
Zadavatel: | Národní agentura pro zemědělský výzkum, Ministerstvo zemědělství ČR |
Období řešení: | 01/2023–12/2025 |
Kontaktní osoba: | Jiří Louda, e-mail: louda@ieep.cz |
Ve spolupráci | Výzkumný ústav rostlinné výroby, v. v. i.
Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích |
Česko – norské bilaterální workshopy na téma využívání pásem břehových porostů pro zvyšování kvality vody a snižování eroze půdy.
Kvalita vody je silně ovlivňována zemědělskou výrobou (splachy půdy do vodních toků, znečištění vody hnojivy a jinými chemickými látkami atd.). Současné zemědělské postupy zároveň významně přispívají k erozi hodnotné úrodné půdy. Náklady na úpravu/čištění vody v rámci vodohospodářské infrastruktury se zvyšují, kvalita půdy a vody a biologická rozmanitost se snižují. Jen malá pozornost je zatím věnována tzv. přírodě blízkým opatřením, která by mohla pomoci tyto výzvy řešit. Přírodě blízká opatření navíc přinášejí společnosti mnoho dalších přínosů v podobě různých ekosystémových služeb. Jedním z těchto opatření jsou nárazníkové zóny lužních lesů mezi zemědělskou půdou a vodními toky, které jsou však zatím vysazovány jen velmi málo. Praktická implementace tohoto opatření totiž naráží na celou řadu bariér.
Cílem projektu je proto podpořit setkávání vědců a expertů z praxe z ČR a Norska, umožňující výměnu zkušenosti a znalosti v této oblasti, která by měla vyústit v podání společného bilaterálního nebo multiraterálního projektu zamřeného na identifikaci a hodnocení přínosů nárazníkové zóny lužních lesů a následný návrh podpůrných mechanismů pro jejich praktickou implementaci.
Zadavatel: Státní fond životního prostředí/ Norské fondy
Období řešení: 01/2019–08/2022
Kontaktní osoba: Jiří Louda, e-mail: louda@ieep.cz
Ve spolupráci: Norwegian University of Life Science, Ústav výzkumu globální změny AV ČR
Podpora budování městských komunitních zahrad (KZ) ke zmírňování ekonomických a sociálních dopadů krizí.
Komunitní zahrady přináší řadu užitků svým členům nejen v podobě produkce plodin či podpory sociálních vztahů, ale i ostatním obyvatelům měst. Jakožto prvek zeleně v urbánním prostředí přispívají ke zvyšování kvality života díky poskytování ekosystémových služeb, mezi které patří regulace dešťového odtoku, regulace kvality ovzduší či ochlazování mikroklimatu. V širším hledisku pak plní i vzdělávací, rekreační a kulturní funkci, jsou místem pro bezpečné setkávání ve veřejném prostoru, místem pro kulturní akce, vzdělávání dětí atd. Z pohledu městských zastupitelů plní cíle adaptační strategie na změnu klimatu, mohou přispívat i k rozvoji zanedbaných a jinak nevyužitých městských pozemků. Podpora městských KZ je tak přínosná i pro obyvatele, kteří nejsou přímo postiženi dopady krizí.
Cílem tohoto mezioborového projektu je určení potenciálu snížení negativních dopadů krizí pomocí zřizování komunitních zahrad na městských pozemcích vedoucí ke zvýšení potravinové soběstačnosti obyvatel měst. Výzkumem mezi členy komunitních zahrad, koordinátory, ale i obyvateli a zastupiteli měst dojde k určení přínosu komunitních zahrad v době krize (spojené s COVID-19), k identifikaci bariér k zakládání městských KZ a nalezení nejvhodnějších pozemků, a rovněž k ověření poptávky obyvatel po zapojení se do městského zemědělství v komunitních zahradách. Nakonec tak bude určen celkový potenciál zakládání KZ městy pro zmírňování dopadů negativních ekonomických a sociálních krizí na obyvatele.
Řešitelský tým IEEP v tomto projektu navazuje na předchozí výzkumy zabývající se přínosy komunitních zahrad a motivacemi jejích členů. Poznatky budou ve spolupráci s KOKOZA, o.p.s. dále rozšiřovány a poslouží k podpoře budování konkrétních městských komunitních zahrad ve vybraných městech.
Zadavatel: | Technologická agentura ČR (TL05000718) |
Období řešení: | 05/2021 – 12/2023 |
Kontaktní osoba: | Jan Macháč, e-mail: machac@ieep.cz |
Řešitelský tým: | Jan Macháč, Lenka Dubová, Marek Hekrle, Jan Vávra |
Ve spolupráci: | KOKOZA, o.p.s. (další uchazeč) |
Výstupy: | Macháč, Dubová, Vávra a kol. (2023): Zpráva pro klíčové aktéry č. 5: Význam komunitních zahrad v době krizí: Od relaxace po potravinovou soběstačnost
Macháč, Dubová, Hekrle a kol. (2023): Komunitní zahrady: Proč a kde zakládat nové zahrady ve městech? Souhrnná výzkumná zpráva. Macháč a kol. (2023). Záznam jednotlivých příspěvků ze závěrečné konference „Pěstování a zmírňování krizí, aneb od setkávání k potravinové soběstačnosti“ konané v rámci Dne modrozelených měst 2023 jsou dostupné na našem na našem YouTube kanálu: https://www.youtube.com/ |
Tvorba multidisciplinárních nástrojů pro podporu hospodaření s dešťovou vodou v obcích.
Vhodně zvolená přírodě blízká opatření mají potenciál výrazně přispívat k adaptaci měst na změnu klimatu a snižovat negativní důsledky spojené např. s bleskovými povodněmi, suchem nebo tepelnými ostrovy. Přestože se obce ČR snaží těmto dopadům předcházet, realizace opatření podporujících hospodaření s dešťovou vodou v praxi velmi často naráží na nedostatečné kapacity a nedostatek informací potřebných při jejich plánování, zadávání, realizaci a propagaci. Velmi často tak vznikají jednostranná řešení, která plně nevyužívají potenciálu zvyšování kvality života ve městech pomocí zavádění funkčního systému modré a zelené infrastruktury.
Cílem mezioborového projektu je vytvoření metodiky a katalogu opatření, které budou sloužit zejména obcím jako srozumitelný podklad pro snadnější plánování, zadávání a realizaci přírodě blízkých opatření pro hospodaření s dešťovou vodou v zastavěném území.
Řešitelský tým IEEP v tomto projektu navazuje na předchozí řešené projekty, které se zabývaly modrou a zelenou infrastrukturou. Dosavadní výstupy a nástroje budou dále rozvíjeny na základě mezioborové spolupráce a aplikovány na úrovni konkrétních opatření.
Zadavatel: | Technologická agentura ČR |
Období řešení: | 05/2019 – 04/2021 |
Kontaktní osoba: | Jan Macháč, e-mail: machac@e-academia.eu |
Řešitelský tým: | Jan Macháč, Marek Hekrle |
Ve spolupráci: | ČVUT UCEEP (hlavní řešitel) |
Výstupy: | VODA VE MĚSTĚ Metodika pro hospodaření s dešťovou vodou ve vazbě na zelenou infrastrukturu: Publikace provádí představitele měst provádí přípravou, plánováním, realizací i údržbou opatření pro hospodaření s dešťovou vodou (HDV) ve vazbě na modrou a zelenou infrastrukturu.
Ke stažení zdarma na oficiálních stránkách: http://vodavemeste.cz/ |
Vývoj nástroje a SMART metod pro ekonomické hodnocení.
Realizace přírodě blízkých opatření stále častěji naráží na jejich prosaditelnost a nízké povědomí o jejich vedlejších přínosech. Ekonomické hodnocení konkrétních opatření může posloužit jako významný argument pro realizaci (plánování) těchto opatření a vede k zvýšení povědomí o jejich významu. Cílem projektu bylo nalezení, definování, systematizování a ověření metod pro ekonomické hodnocení různých kategorií přírodě blízkých opatření (např. zelené zdi a střechy, stromy apod.) v inteligentních lidských sídlech využívajících zelenou a modrou infrastrukturu. Ekonomické hodnocení bere v potaz jak přímé náklady a užitky spojené s vybudováním a provozem, tak vedlejší dopady.
V rámci projektu došlo k návrhu postupu pro ocenění prvků zelené a modré infrastruktury, respektive jednotlivých kategorií přínosů dle konceptu ekosystémových služeb. Současně byl sestaven katalog významných biofyzikálních hodnot a přehled nákladů na daná opatření. Hlavním výstupem projektu je komplexní metodika, která má sloužit především jako podklad při rozhodovacích procesech ve státní správě.
Zadavatel: | Technologická agentura ČR |
Období řešení: | 10/2017 – 07/2019 |
Kontaktní osoba: | Jan Macháč, e-mail: machac@e-academia.eu |
Řešitelský tým: | Jan Macháč, Lenka Dubová, Jiří Louda, Marek Hekrle, Lenka Zaňková, Jan Brabec |
Ve spolupráci: | Na projektu se dále jako praktičtí partneři podílí formou připomínkování výstupů: Společnost pro zahradní a krajinářskou tvorbu, z.s.; GreenVille service s.r.o. a Ministerstvo životního prostředí |
Výstupy: | Macháč J. a kol. (2019): Metodika pro ekonomické hodnocení zelené a modré infrastruktury v lidských sídlech. Ústí nad Labem: Institut pro ekonomickou a ekologickou politiku |
Ke stažení | ↓Metodika pro ekonomické hodnocení zelené a modré infrastruktury v lidských sídlech (pdf.) |